Forestil jer vores planet uden dens folk.
Forestil jer, at alle mennesker simpelthen er forsvundet.
Det er ikke historien om, hvordan det kan ske -
- men om hvad der sker med den verden, vi efterlader os.
I dette afsnit:
Betyder et stærkt forsvar lang overlevelse -
- eller har de tilsyneladende svage bedre chancer?
Store krigsskibe angribes. Kvæg m klare sig selv.
Et hemmeligt atomsprænghoved finder nye mål på havbunden.
Tag med på en rejse til den højt beliggende by -
- til bunden af havet og et forladt sted i New York.
Velkommen til Jorden. Befolkning: 0
Intet er bygget mere solidt end krigsmaskiner.
Kampfly, slagskibe
og befæstede bunkere.
Men giver dette forsvar beskyttelse i et liv efter mennesket?
Eller er de lige så sårbare, som de mest forsvarsløse bygninger og dyr?
1 DAG EFTER MENNESKET
1 dag efter mennesket.
I Stillehavets dybde ligger en arv fra den kolde krig.
En tidsindstillet bombe.
I 1968 sank den russiske ubåd K-129 under mystiske forhold.
Den bar på atomvåben, inklusive to atomtorpedoer -
- og tre SS-N-5 Serb-missiler med sprænghoveder på 1 megaton.
I 1974 bjærgede CIA en del af ubåden -
- men resten, inklusive missilerne, ligger på bunden.
Næsten 5 km nede.
Udover de 3 kg plutonium i hver udløser -
- indeholder de lithiumdeuterid, der giver brinten til en brintbombe.
Det grå saltlignende emne eksploderer, hvis det rører vand.
Da ubåden sank, kan mindst et sprænghoved have taget skade.
1 dag efter mennesket holder metalskroget vandet ude.
Indtil videre
2900 km mod sydøst ligger slagskibet Missouri i Pearl Harbor-
- på den hawaiianske ø Oahu.
Hun har ligget forløjet som museumsskib siden 1998.
Hun var det sidste amerikanske slagskib, der togs ud af tjeneste.
Hun er 1,5 m længere og 5,5 m bredere end Titanic.
Hun søsattes i 1944, og japanerne kapitulerede på hendes dæk.
Kanonerne beskød mål sidste gang i 1991 under Operation Ørkenstorm.
Missouri er bevæbnet til at kæmpe mod fjendtlige fly og skibe.
Men under dæk i messen findes forsvaret i et liv efter mennesket
En af kontrolenhederne i Missouris katoderustbeskyttelsessystem.
Det forhindrer rust ved at sende strøm gennem zinkstave på skroget.
Det ladte zink trækker rusten væk fra stålet-
- men det virker kun under vand.
Over vandlinjen er rengøring og maling det eneste forsvar.
Et forsvar der brød ned allerede på menneskets tid.
Jeg skal vise jer eksempler på rust på USS Missouri.
Overfladerusten opstår hurtigt uden maling.
Hvis man ser på holdere, støtter til stigerne -
- og rørene, så giver de til sidst efter og falder sammen.
2 DAGE EFTER MENNESKET
2 dage efter mennesket.
Verdens mest forsvarsløse dyr møder en verden, de ikke kender.
Der er 9 millioner malkekøer alene i USA, og de skal malkes hver dag.
Men malkemaskinerne gået i stå.
Malkekøer har brug for mennesker. Hvis de ikke malkes efter planen -
- så bliver de forvirrede.
Hvornår bliver jeg malket? Hvornår giver nogen mig noget mere føde?
De brøler for af fortælle, at de har brug for opmærksomhed.
Nogle udvikler yverinfektioner, men smerten og ubehaget går over.
Det store flertal vil tørre ud. De stopper med at producere mælk.
Mælken i yveret genoptages af kroppen.
Kroppen siger, det er på tide at holde op. Det tager to uger.
Men ikke alle køer er i sikkerhed.
De dyr, der bliver mest stresset -
- og får de største problemer uden mennesker, er kalvene.
De er sårbare og afhængige af mennesker.
Kalve må håndfødes af mennesker -
-fordi mødrene er vant til bare at lave mælk og være ligeglade.
Mange voksne køer er lige så afhængige af mennesker for føde.
Uden føden går de forvirrede rundt og skubber til lågerne.
Hvis de ikke kan få lågerne op -
- bliver de svagere, lægger sig ned og dør til sidst
3 DAGE EFTER MENNESKET
3 dage efter mennesket.
4000 jagerfly, bombefly og andre fly står i Arizonaørkenen.
Denne spøgelsesflåde er dækket af hvidt.
Det er ikke piloter
men prærieulve der stryger omkring her.
Dette er Aerospace Maintenance and Regeneration Center.
På menneskets tid var det en kirkegård og lager for kampfly.
Flyene her er bedst forberedte på et liv efter mennesket.
Det hvide latexlag er det, der holder dem næsten som nye.
Det er over cockpittet og tankene. Og hver skrue er forseglet.
Der er også forseglinger i brændstofsystemet.
Det holder støv og regn ude, og det hvide reflekterer varme.
Indersiden er aldrig mere end et par gradere varme end ydersiden.
Uanset hvor varm solen er.
For disse fly er del ikke solen, der er enden på del hele -
- men jorden under dem.
4 DAGE EFTER MENNESKET
4 dage efter mennesket.
Ved Pearl Harbor er viserne på Aloha Towers ur standset.
Uret fra 1926 drives af tunge vægte -
- som nu er nået til bunden af deres cyklus.
De stilles normalt elektrisk hver anden dag -
- men nu er der ingen strøm på øen.
Det betyder også, at USS Missouris rustbeskyttelsessystemer stopper.
Havvand begynder nu at ætse skroget
Fra himlen rammes Missouri af et nyt slags luftangreb.
6 MÅNEDER EFTER MENNESKET
6 måneder efter mennesket.
Hawaiis fugle samles på deres nye yndlings ø.
Fugle har ingen problemer med at komme dertil.
De vil behandler skibet som en lille ø.
Fuglene fører nyt liv til skibsdækket -
- i form af frø, der sætter sig i skibets 4770 m2 store trædæk.
Slagskibe! Missouri har teak-dæk. Det er en organisk begyndelse.
Det samler sig jord og løv lige som på land.
Det er kun et spørgsmål om tid.
Da Missouri bliver den nyeste hawaiianske ø -
- er metalhylsteret på det russiske sprænghoved ved at gå i stykker.
15 ÅR EFTER MENNESKET
15 år inde i et liv efter mennesket.
I Pearl Harbor har USS Missouri nået rebets ende.
Fartøjet holdes fast med nylonliner. Denne line er i stykker.
Efter 15-20 år går de i stykker -
- og skibe! bryder fri af fortøjningen.
Da linerne knækker, trækker det store skib sig væk fra havnen.
Hvad bliver dets skæbne, nu da det flyder frit?
20 ÅR EFTER MENNESKET
20 år efter mennesket.
I Arizona viser de mumificerede fly, der står opmagasineret -
- tegn på slitage.
Flere års stærke vinde har spredt flyene som legetøj.
På menneskets tid måtte flyene af og til flyttes på plads igen.
Flyene har en vertikal stabilisator, nemlig sideroret.
Det gør, at flyet bliver nærmest som en vejrhane.
Vi har haft lokale vindstød på 190 km/t.
Det er nok til at flytte lidt rundt på flyene.
Beskyttelseslaget på fly, der måske tages i tjeneste igen -
- skal også vedligeholdes.
De, der ikke fik den behandling, led de alvorlige følger.
Latexlaget tjener ikke noget formål længere.
Regn kommer ind her og trænge ind underlaget.
Efter 20 år uden vedligehold slides alle flyene meget
Malingen bliver tyndere, og rusten ødelægger samlingerne.
Tagene sløres af UV-skader, og jetmotorerne bliver fuglereder.
Vingerne falder ikke af. Det er den stærkeste del af konstruktionen.
De holder flyet i luften og bærer lasten på jorden.
Efter menneske! vil vingerne blive siddende langt ind i fremtiden.
Disse fly står her ikke længe nok til at tabe vingerne.
Her er et eksempel på erosion efter regnvand.
Det er almindeligt på alle flyene her.
Der er en god risiko for, at dette er sket under en enkelt storm.
Ørkenregnen skraber jorden væk, og vinden blæser støv ind ovenfra.
Jorden er ved at sluge den en gang så stærke flåde.
25 ÅR EFTER MENNESKET
25 år inde i et liv efter mennesket.
Tre russiske atomvåben ligger på Stillehavets bund.
Sprænghovederne indeholder et emne, der sprænger i vand.
Emnet sidder forseglet inde i et metalhylster -
- der er dækket af et skjold til at trænge ind i atmosfæren.
Under havets tryk kan den mindste sprække være skæbnesvanger.
25 år efter mennesket siver havet ind til en af bomberne.
Eksplosionen dæmpes af trykket, der også åbnede sprækken.
Tryk svarende til at blive knust under en vægt på 800.000 kg.
Bombens plutonium spredes over et lille område -
- og dyr, der kommer i kontakt med det, dør af stråling.
30 ÅR EFTER MENNESKET
30 år efter mennesket.
På land er de fleste af verdens malkekøer døde.
Selv de, der fandt mad eller flygtede, kan ikke forplante sig.
For at producere mælk, skal de være drægtige en gang om året
På menneskets tid brugte man ofte insemination.
Mange malkekøer tilbragte hele deres liv uden at se en tyr.
Der var undtagelser, og nu begynder disse grupper af køer -
- en evolutionær forandring tilbage til naturen.
Steder som Colorados sletter er perfekte græsmarker.
I Denver i Colorado er den største bygning Wells Fargo Center'.
Det blev bygge! i 1983 og fik kælenavnet "Kasseapparatet" -
- på grund af det karakteristiske bøjede tag.
Bygningens design udgjorde et overraskende problem.
Idet snerige klima måtte man installere varmerør i taget -
- for at forhindre, at sneen samledes og så gled ned.
Da rørene ikke virker, har bygningen en krone af sne -
- der drypper fugt ind i bygningen.
Fra tid til anden rammes Denver af en bylavine.
45 ÅR EFTER MENNESKET
45 år efter mennesket.
Menneskets fodaftryk på Jorden krymper.
Fremtiden findes allerede her! 1 km fra en af verdens største byer.
Øen Manhattan har 1,5 millioner indbyggere.
Men North Brother Island har en befolkning på O.
De første bygninger blev opført i 1880'erne.
Øen har haft mange forskellige formål i løbet af årene.
Her boede krigsveteraner
og syge kom i karantæne her.
Senere behandlede man narkomaner her.
De tidligere beboere har alle efterladt spor.
Bygningen bag mig blev bygget som en infektionsklinik i 1943.
Den blev brug! indtil 1964. Dengang var stedet, hvor jeg står -
- en bred gade lige gennem øen. Det var øens hovedgade.
Denne brandhane står foran hospitalet og stod ved vejkanten.
Under planterne ser man fortovet.
Der er cirka 2,5 cm jord her, som har samlet sig i løbet af 45 år.
Riverside Hospital på North Brother opførtes i 1881.
Det blev revet ned i 1900-tallet, men nogle bygninger står stadig.
I 1907 satte man den mest berygtede bærer -
- af en smitsom sygdom i karantæne:
Tyfus-Mary.
Tyfus er en sygdom, der som regel spredes i urent vand.
Udbrud blev sjældnere med bedre sanitet -
- men Tyfus-Mary var en speciel trussel mod New York.
Mary Mallen var kok og rask bærer, der aldrig selv blev syg.
Hun skal have smittet 53 mennesker -
- men mange troede, hun havde smitte! 1400 i alt.
Hun blev sat på North Brother Island første gang i 1907.
Hun døde fil sidst på øen i 1938.
Isoleret af vand var øen helt afhængig af både -
- for at få forsyninger af alt fra mad fil brændsel.
Denne kuldok var i brug på North Brother indtil 1960.
Dokken var aflastningssted for pramme, der bragte kul hertil.
De fleste planker mangler, men de 25 cm lange jernbolte viser -
- hvor dybt tømmeret stak.
Vi står på en betonplatform -
- der hænger over vandet på træpæle.
Betonen er sunket og revnet, fordi pælene nedbrydes.
Livet var sjældent enkelt her, hvor folk håbede på at blive raske.
Bygningerne, der beskyttede dem, er nu selv i dårlig stand.
I de ældste bygninger ødelægger frostsprængninger væggene.
Inden for ruster kulkedlerne i fugten.
Resten af hospitalet forfalder under de ukontrollerede planter.
Vi er ved indgangen til hospitalet.
Det var et rehabiliteringscenter. Patienter kom hertil med båd.
Mange af planterne blev også taget med.
Kudzu, gedeblad og træmorder har overtaget øen.
I processen har de givet havfugle et nyt hjem.
Øen er en vigtig redeplads.
De bygger ikke rede hvor som helst. De har brug for en vis afstand -
- så North Brother Island er et af de få steder -
- hvor fuglene kan yngle.
Efter at tuberkulose og tyfus var under kontrol -
- blev hospitalet et tilflugtssted for folk, der havde brug for fred.
Før de blev forladt, var bygningerne omgivet af åbne græsplæner.
Efter 45 års forsømmelse ser hele hospitalet ud til have gemt sig.
Det her var tennisbanerne på Riverside Hospital.
Vi ser 40 år af planter og aflejring af jord.
Man kan sparke lidt af det organiske væk
Her har vi den tidligere asfaltoverflade.
Et lag muld dækker den gamle tennisbane -
- hvor veteraner forsøgte at glemme krigens rædsler.
Nu har naturen angrebet asfalten med sine egne våben.
Det her er et ahorntræ, der vokser rundt om netstolpen.
Frøet faldt nok i 1964 og har vokset i 44 år.
Kan I forestille jer at spille her nu?
Øens net af vinranker har fundet vej ind i bygningerne.
Vi er i en af Riversides store afdelinger -
- som blev bygge! fil patienter med tuberkulose, men aldrig brugt.
Det eneste, der lever her nu, er sølvvin.
Den er vokse! fra jorden op til vinduet på fjerde sal.
Sølvvin kan vokse så meget som 30 cm per dag.
Det er så hurtigt, man næsten kan se det.
I 50'erne og 60'erne behandledes narkomaner i øens nye bygninger.
Kunsten på væggene fortæller om deres pinsler.
Det er 1964. Hvis man er narkoman, der lager en kold tyrker-
- så var det ikke et dejligt værelse at være i.
Skæmen til højre er tyk -
- og forhindrer narkomaner i at nå hen til vinduet.
Døren har et lille kighul og en stor lås.
Man kommer ikke ud herfra, før de giver en lov.
Et sted står der: "Hjælp! Jeg er her mod min vilje."
Der står navne, områder, steder og gader i New York.
50 år efter mennesket husker ingen navnene.
Bygningens forfald er tydeligst i bunkerne af puds -
- der samles for foden af væggene.
Puds er det blødeste materiale her og går i stykker først -
- når knuste vinduer udsætter det indvendige for fugt.
Nedenunder ses de tykke tegl, der isolerer værelserne.
Bygningen viser, at den blev bygget til afsondrethed og stilhed.
Da den oprindeligt blev bygget -
- skulle det være et tuberkulose-sanatorium.
Tiden har forandret bygningens oprindelige formål.
Det, som skulle give isolering og afsondrethed -
- er nu en del af naturens kakofoni.
Sådan går det efter mennesket.
Det er ikke kun i luften, at naturen kvæler det, vi har efterladt.
På lavt vand udkæmper krigsskibe en kamp mod havets liv.
Det er en kamp, de ikke kan vinde.
50 ÅR EFTER MENNESKET
Der er 50 år efter mennesket.
På den hawaiianske ø Oahu -
- har junglen slugt vejene ind til Pearl Harbor.
Vil man forestille sig, hvordan vejene ender, kan man se her.
Denne vej lukkedes i 1960, og her ser vi resten af midterlinjen.
Vegetationen fra bjerget er nået hele vejen dertil.
Længere fremme er der kun en smal sti tilbage.
65 ÅR EFTER MENNESKET
65 år efter mennesket.
Selv de bedst byggede krigsanlæg forfalder.
Langs den franske kyst ruster kanoner, pigtråd og forhindringer'.
På menneskets tid var det allerede tydeligt ved Pointe du Hoc -
- som skuer ud over Normandiets stande.
Det er en del af Atlantvolden, som tyskerne byggede -
- for at holde de allierede ude af Nordeuropa.
D. 6. juni, 1944, blev Pointe du Hoc beskudt under invasionen på D-dag.
Skansen her var en militær fiasko, fordi den ikke -
- modstod invasion. Men bygningerne er meget vellykkede.
De er uf roligt hårdføre, men er dog ved at forfalde.
Bunkere og kanonstillinger blev bygget i armeret beton.
De blev bygget under truslen om invasion -
- og derfor skar man hjørner.
Skaller blev tit blandet ind i cementen.
Nogle gange nåede betonen ikke at hærde, før bomberne faldt.
Det gjorde dem sårbare for både bomber og fremtidig forvitring.
Beton brydes ned af flere årsager. Det kan skyldes reaktiv jord -
- eller frostskader. Men den slags forekommer ikke her.
Hovedproblemet vedrører stålarmeringen.
Fugt og salt i luften er trængt ind gennem porer og sprækker.
Det får stålarmeringen til at ruste.
De udvider sig og sprænger betonen.
Deroppe er et eksempel på, hvad der sker.
Man kan se, at betonen er sprukket, og stålet er rustet.
Man ser rusten, der forårsager forfaldet.
Det kan repareres, men uden mennesker, ruster det videre.
Romerne brugte beton i deres store bygninger -
- længe før stålarmeringsjern blev opfundet.
Denne svaghed giver dem faktisk en fordel i et liv efter mennesket.
Efter mennesket kan ikke-armeret beton holde længere.
Panteon i Rom har 6 m tykke nedre vægge.
Det mangler armeringsjern, men har stået i næsten 2000 år.
Bygninger i Pointe du Hoc har rustende stålarmeringsjern -
- der nedbrydes hurtigere end en 2000 år gammel bygning.
70 ÅR EFTER MENNESKET
Det er 70 år efter mennesket.
I Pearl Harbor ligger flådens stolthed dækket af et grønt lag.
Et tæppe af buske og græs dækker USS Missouris dæk.
Vinranker kravler op ad broen og de 16 tommer store kanoner.
Fortøjningen knækkede for længe siden, men hun er ikke drevet langt.
Mudderet har holdt den 45.000 ton tunge kolos tæt på land.
Overraskende nok nedbrydes hun hurtigere over vandet end under.
Det ved vi takket være udforskning af slagskibet USS Arizona -
- 70 år efter at hun blev sænket i angrebet på Pearl Harbor.
Efter årtier under vand er de blottede delene meget rustne.
Men under vandet-
- bevares skroget af mangefarvede svampe, orme og koraller.
Det er som en sårskorpe der dækker skibet.
Det beskytter mod rust og sinker rustens udbredelse.
Når der er en skorpe, ruster skroget langsommere.
Mens det maritime liv beskytter Arizonas stålskrog -
- dækkes trædækket af et lag slam og aflejringer, der også beskytter.
Organismer, der ellers ville have nedbrudt dækket, holdes væk -
- så teak-dækkene er velbevarede. Børster man dem lidt, er de glatte -
- og ser ud som dengang i december 1941.
70 år efter at hun sank -
- havde Arizona stadig knap 2 mio. liter olie.
Meget af det er stadig i tankene og i hulrum under vandet.
1 liter olie stiger hver dag til overfladen som et blødende sår.
Vil det blive USS Missouris skæbne?
Eller vil hun sprede sin egen ødelæggelse?
I Denver venter den største lavine forude.
200 ÅR EFTER MENNESKET
Det er nu 200 år efter mennesket.
Uden sit forsvar har "Kasseapparatet" -
- flere gange sendt laviner ned mod gaderne nedenfor.
Den næste lavine er ikke af sne, men af stål.
På menneskets tid studerede ingeniører -
- de mange måder, skyskrabere kan styrte sammen på.
Her repræsenterer stålpladerne bygningens etage.
De tynde træpinde repræsenterer det rustne skrog.
Hvis en af de øvre etager falder, giver det en voldsom kaskade.
Når den øverste etage løsner sig -
- bevæger den sig af tyngdekraften. Når den rammer etagen under -
- er kraften det dobbelte af dens vægt. Det stiger med hver etage.
En bygning, der er så høj som Wells Fargo-bygningen -
- kan blive ramt af den kaskadeeffekt efter ca. 200 år.
På prærien uden for Denver har tamkvæget skabt sig et nyt liv.
Fremtidens kvæg vil se meget anderledes ud end dem -
- vi ser nu. Det ville være mindre, hurtigere og smidigere -
- så de kan flygte fra rovdyr.
De ville minde om hjorte.
Mere slående er bisenhjorde. Inden vi næsten udryddede dem -
- var der 60 millioner af disse dyr i Amerika.
I det 21. århundrede var bestanden nede på 350.000.
De er tilpassede til terrænet, og på 200 år har de forøge! sig.
Bisonerne kan igen løbe frit omkring.
250 ÅR EFTER MENNESKET
250 år efter mennesket.
I Pearl Harbor er USS Missouris dæk stadig over vandet.
Men vand trænger ind i skroget.
Nede ved vandlinjen er der nitter. De er det svage led.
De ruster og falder væk, og vandet fylder skibet op.
Når hun tager vand ind, synker skibet dybere ned i mudderet.
Dækket er 3 m over vandet, så elementerne slider broen ned.
Hvor længe kan Missouris skrog holde til det?
Forsøg på USS Arizona i 2008 og 2009 viser -
- at hendes skrog først er nedbrudt om 300 år.
Det 30 år yngre Missouri er et mere avanceret skib.
Med et 43 cm tykt ydre skrog -
- anslår man, at hun kan holde i hele 20.000 år.
Hun bliver et ny! hjem for generationer af tropiske fisk.
Et skibsvrag som kunstigt rev er ikke nyt koncept.
I 2006 sænkede flåden med vilje -
- det udtjente hangarskib USS Oriskany ud for Florida.
Det tog hende under 45 minutter at synke.
Med sine 275 m blev hun et af verdens største kunstige rev.
Efter få måneder vrimlede det med liv, herunder 38 fiskearter.
Oriskany blev kendt som "The Great Carrier Reef".
Overalt i verden kæmper de bevæbnede og forsvarsløse.
Nogle viser overraskende udholdenhed.
Andre rammes af skjulte svagheder, der får dem i knæ.
På havets bund, langs kyster og ude på ørkensletter -
-fortsætter kampen i stilhed i et liv efter mennesket.
Tekster: David Ibsen www.sdimedia.com